Euroopa riikides on oluliselt langenud antibiootikumide kasutamine loomadel, aidates kaasa antibiootikumresistentsuse tekke riskide vähendamisele. Inimestel kasutatavate antibiootikumide tarvitamine on aga jätkuvalt kasvutrendis.
Loomade ravis kasutatavate antibiootikumide kogumüük vähenes Euroopa riikides 2011. ja 2022. aasta võrdluses 53%, jõudes vaadeldavate aastate madalaimale tasemele.
Kriitiliselt tähtsatest antibiootikumidest (mis on olulised humaanmeditsiinis multiresistentsete bakterite põhjustatud infektsioonide ravis ja mille kasutamine loomade ravis tõstab oluliselt riski inimeste tervisele) on 3. ja 4. põlvkonna tsefalosporiinide müük veterinaarseks otstarbeks vähenenud Euroopas kokku 49%, polümüksiinide müük 81%, fluorokinoloonide müük 25% ning teiste kinoloonide müük 90% .
2022. aastal loomadel kasutatavate antibiootikumide kasutamisandmetega ja 2010–2022 kasutamistrendidega saab tutvuda siin.
Samuti leiab kasutus- ja müügiandmeid antimikroobsete veterinaarravimite kasutamise Euroopa andmebaasist.
ANTIBIOOTIKUMIDE KASUTAMINE INIMESTEL SUURENEB TAAS
Kuigi antibiootikumide kasutamine loomadel väheneb, siis inimestel on see taas kasvutrendis. 2020. aastal vähenes pandeemia mõjul antibiootikumide ambulatoorne kasutamine kogu Euroopas pea viiendiku võrra, püsides ka 2021. aastal madalamal tasemel kui 2019. aastal.
Ent 2022. aasta andmed näitavad antibiootikumide tarvitamise olulist suurenemist. Eestis tõusis mullu antibiootikumide kasutamine võrreldes varasema aastaga 20%. Tähelepanuväärne on 2022. aasta IV kvartal, kui vaatamata tarneraskustele jõudis antibiootikumide kasutamine seni kõrgeimale tasemele. Paraku ei näita ka 2023. aasta esimese kolme kvartali andmed langustrendi.
![Antibiootikumide kasutamine loomadel jõudis Euroopas kõigi aegade madalaimale tasemele 2 statis antibiotsid](https://www.ravimiamet.ee/sites/default/files/2023-11/statis_antibiotsid.png)
Joonis. Antibiootikumide (antibakteriaalsed ained süsteemseks kasutamiseks, J01) ambulatoorne kasutamine Eestis aastatel 2019-2023 kvartalite lõikes. NB! 2023. aasta IV kvartali kasutamisandmed selguvad 2024. aasta alguses.
* Mis on defineeritud päevadoos? Defineeritud päevadoos (DPD) on kokkuleppeline suurus, mis tähistab ravimi tavalist ööpäevast annust täiskasvanul vastavalt peamisele kasutamisnäidustusele. Defineeritud päevadoos tuhande elaniku kohta ööpäevas (DPD/1000/ööpäevas) näitab ravimi kasutamise intensiivsust populatsioonis – mitu inimest tuhandest võis igapäevaselt kasutada seda ravimit tavalises annuses.
2022. aastal inimestel kasutatavate antibiootikumide kasutamisandmetega saab tutvuda siin ning antibiootikumide tarbimise taastumisest pärast COVID-19 pandeemia ajal täheldatud vähenemise kohta saab lugeda siit.
Samuti leiab kasutus- ja müügiandmeid antimikroobsete inimravimite kasutamise Euroopa andmebaasist.
Euroopas kogutakse süsteemselt antimikroobsete ainete kasutamise andmeid. Andmete kogumine toimub koostöös Euroopa Liidu liikmesriikide ja Euroopa majanduspiirkonna riikidega. Eesti andmed edastab Ravimiameti statistikabüroo.
- Inimestel kasutatavad antimikroobsed ravimid: Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus
- Loomadel kasutatavad antimikroobsed ravimid: Euroopa Ravimiamet
18.-24. novembrini toimub ülemaailmne antibiootikuminädal, mille eesmärgiks on juhtida tähelepanu antibiootikumide vastutustundlikule kasutamisele ning tõsta teadlikkust antibiootikumresistentsusega kaasnevatest ohtudest. Lähemalt saab antibiootikuminädala kohta lugeda Maailma Terviseorganisatsiooni kodulehelt.
Allikas. Ravimiamet